Carnestoltes
El Carnestoltes
L’origen del Carnestoltes es perd molt enllà en el temps. Actualment la celebració d’aquesta data ha quedat reduïda a la Rua de Carnaval i al fet de disfressar-se. Però… què més amaga el Carnestoltes?
El Carnestoltes o Carnaval celebrava primigèniament la imminent arribada de la primavera. L’alegria davant del renaixement de la naturalesa i la fi del cicle hivernal es manifestava amb un seguit de festes en què els protagonistes eren la disfressa i la rauxa, en una barreja de diversos elements pagans, grecs i romans.
Amb el temps i davant la impossibilitat d’eradicar aquests costums, la religió cristiana es va veure obligada a adaptar aquesta festa tot introduint-hi un nou element: el Carnestoltes esdevé l’avantsala de la Quaresma (un període de set setmanes de dejuni i abstinència), i durant aquesta festa són permesos tot tipus d’excessos, sobretot la golafreria i la crítica al poder establert, que en els dies posteriors seran estrictament prohibits.
Durant els dies més importants del Carnaval, el Terra d’Escudella retrà el seu particular homenatge a aquesta celebració incorporant al menú del migdia alguns dels plats típics de les dates. Tot seguit teniu una mostra dels fulls que vam repartir l’any passat. Aquest any, pot haver-hi alguns canvis, però si fa no fa serà el mateix. Que vagi de gust!
![](http://tdk.cat/wp-content/uploads/2007/04/carnestoltes1.jpg)
ELS PLATS DEL DIATruita de botifarra i mongetesDe segon, podreu degustar una menja pròpia d’aquests dies, que reuneix els seus dos elements alimentaris capitals: ous i porc.Coca de llardonsDe postres, coca de llardons. Feta de farina, ous, sucre, pell de llimona i llardons trinxats, la coem al forn coberta de pinyons. Es presenta a tots els Països Catalans sota diversos noms: de greixons o greixots (Girona), de roes (Menorca), de raïssons (Mallorca), de xinxarrons (Eivissa), de xitxarrons (País Valencià) i de greixillons (Catalunya del Nord). Les primeres receptes documentades són balears (de finals del segle XIX).
Arribada o “arribo” de Sa Majestat el Rei Carnestoltes
Entra en joc el personatge, ja sigui en forma de ninot o de persona disfressada, que proclama l’inici de la disbauxa. El “rei dels poca-soltes” és una personificació del Carnaval i es creu que és herència del Saturn romà. Aquests dies serà ell qui mani. La gent surt al carrer difressada a rebre’l, i recorre la població en cercavila. Al final pronuncia un pregó satíric i burlesc, on obre la veda als excessos i el llibertinatge i també repassa en clau irònica i crítica la vida política i social en un àmbit local. Tanmateix, es tracta ben bé d’una paròdia dels sermons religiosos. El mateix vespre ja comencen a celebrar-se balls i festes, on la gent va disfressada, fet que permet cometre qualsevol bestiesa restant en l’anonimat.
ELS PLATS DEL DIAXatóXató és el nom de la salsa d’origen morisc que condimenta una deliciosa amanida d’hivern formada per escarola, olives, anxoves, bacallà i tonyina. És una menja típica de Carnaval, sobretot a les comarques del Garraf i el Penedès fins arribar a Tarragona. Segurament és una tradició hereva dels àpats que celebraven pagesos i traginers quan encetaven les bótes de vi novell, coincidint amb Dijous Gras. De fet, el nom sembla venir d’aixetó, peça que inserien a la coberta de la bóta per fer-ne rajar el vi.Truita de carxofes
A les tradicionals xatonades, les truites són, juntament amb el xató i l’escarola, les grans protagonistes. Poden ser de mongetes, d’espinacs, de pèsols, de botifarra… i de carxofes, tot just ara que comença la temporada. Es poden presentar en forma de pastís de diferents pisos.
![](http://tdk.cat/wp-content/uploads/2007/04/carnestoltesdijous.jpg)
ELS PLATS DEL DIARanxoEl ranxo consisteix en una escudella barrejada, elaborada amb tot tipus de carns, verdures, pastes i llegums, que bullen durant hores a les calderes instal·lades al carrer. Encara ara en algun pobles es fa una rua que fins fa ben poc servia per recollir totes aquestes viandes d’entre el veïnat. Ara, però, les aportacions són monetàries.MerenguesUna de les postres presents durant el Carnestoltes és la merenga, senzilla preparació llaminera feta a base de clara d’ou i sucre. A Vilanova i la Geltrú, Dijous Gras és el moment de la Batalla de Merenga. Un pastisser local balanceja, davant el seu establiment, un monumental tortell de merenga que els més joves es disputen atrapar. La merenga que aconsegueixen els serveix per enfrontar-se festivament durant la resta del dia pels carrers adjacents. A la plaça de la vila la merenga pren simbòlicament el poder.
![](http://tdk.cat/wp-content/uploads/2007/04/carnestoltesdivendres.jpg)
ELS PLATS DEL DIASardines a la planxa
Tot i que no té arrels tradicional, els actes fúnebres amb motiu de l’enterrament de la sardina s’acompanyen en molts indrets amb un àpat col·lectiu consistent en una sardinada.Coca d’arengadesAntigament, durant les setmanes de Quaresma, com que no es podia menjar carn, el peix era el gran protagonista. El seu preu augmentava moltíssim, fet pel qual quedava reservat per als més rics. La gent senzilla s’havia de conformar amb pa, vegetals i peix salat. Per exemple, l’arengada, uns dels gran recursos alimentaris d’antuvi, no només de l’interior, sinó també de la costa, ara en desús. La coca de recapte es feia amb els aliments que havien sobrat o que s’havien recaptat casa per casa durant alguna festivitat. És una possible parenta directa de pizzes i fogasses.
![](http://tdk.cat/wp-content/uploads/2007/04/carnestoltesdimarts.jpg)
![carnestoltesdimecres.jpg carnestoltesdimecres.jpg](http://tdk.cat/wp-content/uploads/2007/04/carnestoltesdimecres.jpg)